Конструктивістська архітектура Харкова за умов російської експансії 2022–2024 років - Кузьменко, Євгеній (Науковий журнал ХУДОЖНЯ КУЛЬТУРА. АКТУАЛЬНІ ПРОБЛЕМИ, 2025)
На основі широкого кола джерел, що охоплює державні реєстри нерухомих пам’яток України, базу даних пошкодженої культурної спадщини «HeMoHeritage» та інформаційні матеріали новинних сайтів, розглянуто актуальну, але недостатньо досліджену проблему втрат конструктивістських споруд Харкова за час повномасштабної російської військової експансії 2022–2024 років в історико-культурологічному вимірі. За підсумками дослідження встановлено, що внаслідок злочинних російських ракетних атак по Харкову, які грубо порушують міжнародне гуманітарне право (Женевські, Гаазькі конвенції), пошкоджено або знищено щонайменше 30 об’єктів конструктивістської архітектури міста. Постраждали одні з найяскравіших зразків конструктивізму, зокрема дві пам’ятки національного значення, одну з яких включено до Попереднього списку об’єктів всесвітньої спадщини «ЮНЕСКО», — Держпром або Будинок державної промисловості та будинок «Слово». Окрім цього зазнала руйнувань значна кількість інших менш відомих, але важливих конструктивістських будівель, серед яких варто згадати «Будинок проєктів» та «Будинок кооперації», у яких нині перебувають корпуси ХНУ імені В.Н. Каразіна, житлові будинки Задержпром’я, а також споруди «Держстраху», «Донвугілля», палацу культури «Залізничник» тощо. Вони формують архітектурне обличчя Харкова, є невід’ємною складовою національної та світової історії й культури. Більшість досліджуваних об’єктів постраждали легко, але є споруди, що отримали середні пошкодження, — Держпром, — та важкі, — будинок «Табачник-Книжник», готель «Kharkiv Palace», житловий будинок на вул. Мироносицькій, 91, а також палац культури «Залізничник» та ін. Легкі пошкодження нині загалом усунуто, натомість відновлення решти будівель — тривала справа, що залежить від подальшого розвитку воєнних дій, належного фінансування, наявності достатньої кількості спеціалістів, і багатьох бюрократичних аспектів тощо. Подальша розробка обраної проблеми має перспективи в контексті відновлення пошкоджених конструктивістських споруд, російсько-українських відносин в історичній ретроспективі та висвітлення російських злочинів щодо національної культурної спадщини на міжнародних політичних, наукових та культурних форумах.